V letošnji prvi dvojni številki Zgodovinskega časopisa je Biljana Ristič v prispevku “Vojaške bolnišnice in pokopališče v Škofji Loki” predstavila nastanek in delovanje vojaških bolnišnic na Loškem gradu med prvo svetovno vojno ter s tem povezano mestno vojaško pokopališče.
Pobuda za nastanek Strahlove zbirke so bila tudi dela iz zbirk predhodnih staroloških graščakov. Ko sta Edvard Strahl (1817–1884) in njegova sestra Henrieta Strahl (1816–1856) leta 1833 podedovala graščino v Stari Loki, so v njej že hranili 56 slik: portretov, krajin, slik letnih časov in tihožitij z lovskimi motivi in motivi sadja. Raziskovalci so izvor teh umetnin postavili v čas Strahlovih posestnih prednikov iz 17. in 18. stoletja; v 18. stoletju je Starološki grad posedovala družina
Erberg, katere baročni portreti baronov in baronice ter skupinski družinski portret so skupaj z graščino prešli v roke Edvarda Strahla, danes pa slike hranita Gorenjski muzej in Loški muzej Škofja Loka.
V atriju Narodnega muzeja Slovenije je od 30. januarja 2024 na ogled razstava z naslovom Oživljeni Gutenwerd, pri kateri sodeluje tudi Loški muzej. Tako Gutenwerd kot Škofja Loka sta bila namreč del freisinških posesti na Slovenskem, kar se odraža tudi v svetu predmetov. Za omenjeno razstavo smo posodili nekatere predmete z opuščenega gradu na Kranclju nad Škofjo Loko, in sicer raznovrstno kovaško orodje, škarje z ušesci, bronast svečnik v podobi služabnika itd. Ti predmeti dobro odražajo del
materialne kulture poznega srednjega veka na Slovenskem.
Muzej je avgusta odprt od ponedeljka do nedelje od 10. do 18. ure, Škoparjeva hiša na grajskem vrtu pa ob sobotah in nedeljah od 10. do 18. ure. Galerija Ivana Groharja na Mestnem trgu je odprta od torka do nedelje od 10. do 14. ure, ob sredah do 18. ure, Galerija Franca Miheliča na Spodnjem trgu pa ob petkih od 10. do 18. ure.
Vabimo vas na ogled razstave Mala Groharjeva kolonija skozi čas v Okroglem stolpu na Loškem gradu. Na razstavi predstavljamo fotografsko in dokumentarno gradivo, izbor otroških del, pa tudi kataloge, časopisne objave in posebej za to priložnost posnet videointervju z organizatorjem kolonije Janezom Jocifom. Sedaj je video na voljo tudi na našem YouTube kanalu in na naši spletni strani.
Na Trati pri Škofji Loki so med letoma 2018 in 2020 potekala arheološka izkopavanja na območju Velikih dobrav in Kozinovega boršta nad Godešičem. Med raziskavo se je pokazalo, da se je tu nahajala večja prazgodovinska naselbina iz pozne srednje bronaste dobe (15. do 12. stoletje pr. Kr.). Dokumentiranih je bilo več objektov ter shrambnih in odpadnih jam z veliko količino ostankov keramičnega gradiva. Med najdbami so bili predvsem odlomki keramičnih posod za pripravo in shranjevanje
hrane, pa tudi kamnite žrmlje – preprosti ročni mlin ter terilni kamni za mletje in drobljenje zrnja žitaric. V notranjosti ene izmed hiš so bile najdene še keramične uteži za statve, kar dokazuje, da so se prebivalci naselbine ukvarjali tudi s tkanjem.
Zagotovo najpomembnejša najdba pa je majhna nakitna jagoda iz svetlo modrega stekla. Kemična analiza jagode je pokazala, da gre za natrijevo steklo, katerega številne kemične primesi, ugotovljene z analizo, kažejo na njegov izvor v vzhodnomediteranskem prostoru oziroma na področju Mezopotamije. Datiramo jo lahko v čas trajanja naselbine, in sicer v obdobje od 15. do 12. stoletja pr. Kr. Najverjetneje je bila nekoč del ogrlice ali pa je bila našita kot okras na obleki. Omenjena jagoda
predstavlja ne samo lokalno zanimivost, ampak je pomembna tudi v nacionalnem smislu kot najstarejši stekleni predmet s področja Slovenije.
Muzej je julija odprt od ponedeljka do nedelje od 10. do 18. ure, Škoparjeva hiša na grajskem vrtu pa ob sobotah in nedeljah od 10. do 18. ure. Galerija Ivana Groharja na Mestnem trgu je odprta od torka do nedelje od 10. do 14. ure, ob sredah do 18. ure, Galerija Franca Miheliča na Spodnjem trgu pa ob petkih od 10. do 18. ure.
V mesecih od junija do septembra, bo Galerija Franceta Miheliča v 2. nadstropju Kašče (Spodnji trg 1 4220 Škofja Loka) odprta ob petkih od 10.00 do 18.00. Vstop je brezplačen.
V galeriji hranimo dela, ki jih je umetnik zapustil Škofji Loki, v spomin na rojstne Virmaše in zgodnja otroška leta, ki jih je preživel v teh krajih. Miheličev bogat slikarski opus sicer slovi po fantastični vsebini, še posebej je znan po motivu kurenta, zanimala pa ga je tudi mitologija. Več o razstavi...
V petek, 31. 5., smo v Loškem muzeju v okviru pobude Dobimo se na vrtovih predstavili grajski vrt Loškega gradu. Kustosinja Biljana Ristić nam je orisala zgodovino vrta, nato pa smo se posvetili prav posebni rastlini – žafranu. Ta je opisan v enem izmed poglavij v knjigi protestantskega plemiča Wolfganga Helmharda von Hohberga Georgica Curiosa Aucta (1715/16), ki je del Tavčarjeve knjižnice z dvorca na Visokem v Poljanski dolini. Več o gojenju žafrana sta nam povedala
Ivan Mangani in Anja Bukudur, ki se s tem ukvarjata že kar nekaj let.
Namen petkovega dogodka je bil na drugačen način vzbuditi čut za naravno okolje, ki ga v muzeju deloma predstavljamo s prirodoslovno zbirko in do katerega v Loškem muzeju čutimo odgovornost.
Loški muzej je junija odprt od ponedeljka do nedelje od 10. do 18. ure, Škoparjeva hiša na grajskem vrtu pa ob sobotah in nedeljah od 10. do 18. ure. Galerija Ivana Groharja na Mestnem trgu je odprta od torka do nedelje od 10. do 14. ure, ob sredah do 18. ure, Galerija Franca Miheliča na Spodnjem trgu pa ob petkih od 10. do 18. ure. Vabljeni na obisk!